Hájenka Besednice

Foto © HARPUNA, 2008

Rekreační chalupa Hájenka Besednice se nachází
nedaleko obce Besednice, asi 5 km od vrcholu Kohout na severozápadním
svahu Besednické hory. Chalupa je vhodná především pro klienty, kteří mají
rádi přírodu, lesy a hlavně klidnou dovolenou. Umístění je ideální k
návštěvě četných kulturních památek v blízkém okolí - Č. Krumlov, Nové
Hrady, Třeboň, Č. Budějovice a další, vesměs v okruhu 30 km. Lipenská
přehrada je vzdálena necelých 50 km.

Vybavení - Celkový počet lůžek: 17

PŘÍZEMÍ - počet lůžek:
3

kuchyně s plným vybavením
(kuchyňská linka, lednice, elektrický sporák,
mikrovlnná trouba,
rychlovarná konvice)

společenská místnost (krbová
kamna, TV)

1 ložnice (3 lůžka)

koupelna s rohovou vanou, pračkou a
WC

PODKROVÍ - počet lůžek:
13+1

1 ložnice (8 lůžek)

1 ložnice (3 lůžka)

1 ložnice (2 lůžka a dětská
postýlka)

koupelna se sprchovým koutem

WC

Způsob vytápění - kotel na dřevo,
elektrický kotel

parkování v objektu

domácí mazlíčci za poplatek

velká oplocená zahrada se zahradním
posezením a ohništěm

pingpongový stůl

Okolí

krásná 360° vyhlídka do krajiny z vrcholu
Kohouta (5 km pěšky)

možnost stravování v restauraci v
obci Besednice (1 km)

nejbližší prodejna v obci Besednice (1
km)

koupaliště v obci Besednice (1 km)

půjčovna čtyřkolek u Trhových Svinů

možnost blízkého lyžování - Kozí
pláně - (asi 20 km nedaleko Kaplice)

možnost vzdálenějšího lyžování - areál
Kramolín - (asi 40 km u Lipna)

Foto © HARPUNA, 2008

Historie

Dle nejstarších písemných záznamů byly Slepičí hory
jako polesí ve vlastnictví pánů z Rožmberka. Po smrti Petra Voka v
roce 1611 je Rožmberkové přepustili pánům ze Švamberka, kteří se však z
majetku dlouho neradovali. Jelikož byl Petr ze Švamberka jedním
z vůdčích duchů povstání českých stavů proti císaři Ferdinandu II. a
odboj podporoval nejen slovy, ale i činy (např. vydržoval vlastní
ozbrojené vojsko), byl po potlačení vzpoury českých pánů celý kraj velice
zpustošen císařskými vojsky.

Dne 6. února roku 1620 propůjčil darovací listinou
císař Ferdinand II. panství Nové Hrady, Rožmberk a Libějovice se všemi
poddanými, městysi, vesnicemi, dvory, ovčíny, mlýny, lesy, potoky a
vodními toky svému vojevůdci Karlu Bonaventurovi Longuevall hraběti de
Buquoy, jako ocenění velkých zásluh o císaře a říši. Hrabě Karel
Bonaventura zemřel záhy – dne 10. července 1620 po těžkém zranění u Nových
Zámků a jeho vdova Maria Magdaléna se svým synem Karlem Albertem převzala
majetek, když je císař Ferdinand II. o rok později uznal jako právovplatné
dědice všech darovaných statků. Ty tak zůstaly po tři sta let v držení
rodu de Buquoy. Lesní hospodářství bylo později rozděleno na tři velké
lesní komplexy - Horní hvozd (Novohradské hory od Nových Hradů k Pohoří na
Šumavě až k Přibrání - celkem 8000 ha), Dolní hvozd (na severovýchodě
Nových Hradů - 3500 ha) a konečně Střední hvozd, kam spadalo právě polesí
Slepičích hor - celkem 1640 ha).

Osamostatnění Československého státu v roce 1918 se v
celé této oblasti projevilo velmi negativně náhlým zpřetrháním obchodních
a sociálních vazeb – území, které se po staletí nacházelo na
vnitrozemských obchodních cestách, se takřka přes noc ocitlo vyvrženo na
samých hranicích. Hospodářský rozvoj se zastavil a následoval prudký
úpadek. Zdejší nezaměstnanost byla značná.
Jako kuriozita z této doby
stojí za zmínku, že ještě v třicátých letech minulého století panoval
v obecném povědomí místních obyvatel názor, že vrch Kohout je
geografickým středem Evropy – patrně na základě zkomoleného faktu, kdy byl
zakreslen jako trigonometrický bod do map již v roce 1825.

V roce 1932 odkoupily polesí okolo vrchu Kohout od
buquoyského novohradského panství obce Trhové Sviny a Besednice. Tento
prodej byl jedním z nucených důsledků prvorepublikové pozemkové
reformy. Polesí mělo rozlohu 482 ha a náležela k němu myslivna a dřevařské
domky v Popelicích a hájovna na Budech. Správa takto nabytého polesí byla
vedena na Městském úřadě v Trhových Svinech. Slavnost na stvrzení této
koupě se konala 31. května 1936 na Kohoutě i v obou obcích. Právě tehdy
byl odhalen na vrcholu Kohout nápis vytesaný do skály, připomínající koupi
z roku 1932.
Během 2. světové války připadlo celé polesí Slepičích hor
říši. Po roce 1945 sice město Trhové Sviny na nějaký čas znovu získalo
přístup ke svým lesům, avšak s nástupem komunismu o tento majetek
opět na čtyři desetiletí přišlo.

Od roku 1991 je polesí Slepičích hor ve správě
společnosti Lesy obcí Trhové Sviny a Besednice s.r.o.

zpracováno dle podkladů L. Stráského,
F. Slípky a dobových pramenů

Geocaching

pro majitele outdoorových GPS či příznizvce
geocachingu je lokalita pravým rájem. V bezprostřední blízkosti
objektu se nachází geocache Výhled na Besednice a v
širším okolí se nachází desítky dalších schránek, většinou umístěných na
místa přírodního, kulturního či jinak pozoruhodného významu.

PŘÍRODNÍ PARK
SOBĚNOVSKÁ
VRCHOVINÁ

Pohled od Záluží
Foto © Petr
Hnilička

Přírodní park Soběnovská vrchovina
(lidově Slepičí hory) byl vyhlášen v roce 1995 a je rozlohou nevelký,
avšak velmi půvabný horský útvar jižně od Českých Budějovic. Tvoří
samostatné předhůří nedalekých Novohradských hor, ležících na hranici mezi
jižními Čechami a rakouským Waldviertlem. Nejvyšším vrcholem je
Kohout (870 m.n.m), Vysoký kámen - zvaný
Slepice (865 m.n.m.) a Besednická hora
(753 m.n.m).

Besednická hora
Foto © Petr
Hnilička

Krajinný ráz se vyznačuje
významnými přírodními a estetickými hodnotami – rozsáhlými lesy se
zbytky přirozených smrkových, borových a bukových porostů,
suťovými a skalními útvary, kaňonovitým údolím říčky Černá s vodními
díly z meziválečného období a se zbytky unikátních květnatých
luk.
Osady na tomto území patří k nejstarším
v jižních Čechách. Nachází se zde četné pozůstatky keltského
osídlení.

Kohout - vrchol
Foto © Petr
Hnilička

Zádumčivá,
poloobydlená krajina na severním úbočí, reprezentovaná samotami,
přechází pozvolna do sluncem prozářené polední strany a
svými provoněnými lesy a lukami přímo láká k nespočetným toulkám a
vycházkám, na než pak člověk ještě dlouho vzpomíná.

OKOLÍ SOBĚNOVSKÉ
VRCHOVINY
SLOVEM A OBRAZEM

Slepičí
hory

Slepičí hory: pohoří,
které pohladí duši

Mikroregion Sdružení Růže:
turistické zajímavosti

Cyklotrasa "Pamětí Slepičích hor"

Trhové
Sviny a okolí

Chráněná
území Trhosvinenska

Trhosvinensko na kole

Trhosvinesko a Novohradsko
na kole

Douchův háj

Terčino údolí

Novohradské
hory

Kaplicko pěšky a na kole

Novohradsko pěšky a na kole

Novohradsko neobjevené

Janovec metlatý
Foto © HARPUNA, 2008

DALŠÍ DOPLŇKOVÉ INFORMACE
O
REGIONU

Mineralogie na Českokrumlovsku

CHKO Blanský les

Fotografie převzata z Wikimedia Commons

Na dalších stránkách Vám v tomto sloupečku alespoň
ve zkratce přiblížíme některé živočišné a rostlinné obyvatele přírodního
parku Soběnovská vrchovina a význačné nálezy či pozůstatky zaniklých
řemesel, které jinde na světě nenajdete. Jsou to Vranka obecná,
Otakárek
fenyklový, Vstavač
kukačka, Hřib
smrkový, černé hyalitové
sklo a konečně vltavíny.

INFORMACE O GEOCACHINGU

Geocaching ve zkratce

Stránky českého
geocachingu

Průvodce geocachingem
na Wikipedii

Geocaching.com

Hledání bylo korunováno úspěchem
;-)
Fotografie převzata z Wikimedia Commons, kde je licencována jako PD

>>>
navštivte též
Myslivnu Pod Kohoutem <<<

Věříme, že se Vám u nás bude líbit
a že se k
nám budete rádi vracet.
Přejeme Vám příjemný
pobyt!

© 2009 Lesy obcí Trhové Sviny a
Besednice s.r.o. • webdesign HARPUNA :: graphics & multimedia